![](http://mojmobitel.net/wp-content/uploads/2024/07/vmnjvbmmv-300x182.png)
Korisnici mirovina i drugih prava iz mirovinskog i invalidskog osiguranja od siječnja 2024. godine ostvarit će povećanje primanja za 14,8 posto. Usklađeni iznosi mirovina i novčanih naknada bit će isplaćeni korisnicima u veljači 2024. godine.
### Švicarska formula i usklađivanje mirovina
Švicarska formula, koja se koristi za usklađivanje prosječne mirovine, primjenjuje povećanje od 14,8 posto, uzimajući u obzir odgovarajuću postotnu promjenu plaća prije oporezivanja i doprinosa. Nakon ovog usklađivanja, predviđena prosječna mirovina za siječanj 2024. godine procjenjuje se na približno 45.775 dinara.
### Uredba Vlade i novčani dodatak
Vlada je na sjednici 7. prosinca dala suglasnost na Uredbu kojom se utvrđuju uvjeti, količina i obuhvat korisnika mirovina te raspored isplate novčanog dodatka uz mirovinu. Prema ovoj Uredbi, pravo na novčani dodatak ostvarit će osobe koje primaju starosnu, prijevremenu starosnu, invalidsku i obiteljsku mirovinu, ako im od prosinca 2023. do studenoga 2024. ukupni iznos mirovine ne prelazi 51.618,14 dinara.
### Isplata povećanih mirovina
Isplata povećanih mirovina bit će nastavljena na mjesečnoj osnovi, uz redovne isplate mirovine. Napominjemo da primatelji nisu dužni formalno zatražiti isplatu viših mirovina, jer će Fond po svojoj standardnoj proceduri savjesno obračunavati i isplaćivati povećanje, bez potrebe za individualnim utvrđivanjem.
Ove promjene i povećanja predstavljaju pozitivan korak ka poboljšanju životnog standarda umirovljenika, osiguravajući da njihova primanja prate ekonomske promjene i inflaciju.
bonus članak
Kada krumpir bude izložen svetlosti, može početi da proizvodi klorofil, pigment koji biljkama daje zelenu boju. Ovo često rezultira promenom boje ljuske sa žute ili svetlo smeđe na zelenu boju. Iako je lakše primetiti zelenilo na svetlijim sortama krumpira, čak i tamniji krumpiri mogu postati zeleni pod određenim uslovima. Zelena boja na krumpiru može biti znak prisustva štetnih supstanci.
- Iako klorofil nije sam po sebi opasan i može se naći u raznim namirnicama, njegova prisutnost može značiti pojavu solanina, štetnog spoja koji nastaje kada se krumpir izloži svjetlu. Solanin služi kao obrambeni mehanizam za povrće od štetnika i mikroba, ali predstavlja prijetnju ljudskom zdravlju. Ova štetna tvar koči aktivnost enzima odgovornih za razgradnju specifičnih neurotransmitera, ugrožava stanične membrane i nepovoljno utječe na propusnost crijeva.
Tipično, solanin je prisutan u manjim količinama unutar kože i unutrašnjosti krumpira; međutim, njegova se koncentracija može povećati izlaganjem svjetlu. Čin guljenja krumpira omogućuje eliminaciju značajnog dijela solanina, budući da se većina ovog spoja nalazi u koži. Istraživanja pokazuju da se guljenjem može uništiti približno 30% solanina, ali značajna količina ostaje u mesu krumpira.
Kada je riječ o kuhanju, metode poput prženja i pečenja nemaju značajan utjecaj na smanjenje razine solanina u krumpiru. To znači da čak i ako termički obradite zeleni krumpir, on možda neće biti sasvim siguran za jelo. Međutim, ako primijetite male zelene točkice na krumpiru, možete ih jednostavno ukloniti i svejedno konzumirati krumpir. S druge strane, ako je zelena boja raširena po krumpiru, savjetuje se da ga u potpunosti izbjegavate jesti.
Za optimalno očuvanje i sigurnost, preporučljivo je čuvati krumpir na hladnom, tamnom mjestu, zaštićenom od sunčeve svjetlosti i ekstremnih temperatura. Primjenom odgovarajućeg načina skladištenja može se učinkovito održati kvaliteta i jestivost krumpira. U slučaju da krumpir ima zelenkastu nijansu, preporučuje se ili eliminirati zahvaćena područja ili potpuno zbrinuti krumpir kako bi se ublažile moguće zdravstvene komplikacije.
BONUS TEKST:
Kajsije su voće koje potiče od drvenaste biljke roda Prunus, podvrste Prunus armeniaca. Ovo voće je poreklom iz severoistočne Kine, gde se prvo počelo gajiti pre više hiljada godina. Danas se kajsija uzgaja širom sveta, posebno u umerenim klimatskim uslovima, a najveći svetski proizvođači uključuju Tursku, Iran, Italiju, Uzbekistan i Srbiju.
Botaničke Karakteristike
Kajsija je srednje velika voćka koja može dostići visinu od 3 do 6 metara. Listovi su joj duguljasti i sjajni, dok cvetovi imaju pet belih latica i karakterističan miris. Plodovi su okrugli ili blago ovalni, sa glatkom kožicom koja može biti u različitim nijansama žute, narandžaste ili čak crvenkaste boje, zavisno od sorte.
Hranljiva Vrednost
Kajsije su bogate vitaminima i mineralima, što ih čini izuzetno korisnim za zdravlje. One su posebno poznate po visokom sadržaju vitamina A i C, koji su važni za zdravlje očiju, imunološki sistem i kožu. Takođe sadrže vlakna, kalijum, gvožđe i druge minerale koji podržavaju opšte zdravlje organizma.
Kulturna i Kulinaristička Važnost
Kulturno, kajsije su bile cenjene u mnogim kulturama širom sveta. U Kini, na primer, kajsije su simbol sreće i dugovečnosti, dok su u Persiji bile deo bogate kulturne baštine. U kulinarstvu, kajsije se koriste na različite načine: sveže se konzumiraju kao voće, suše se kako bi se sačuvale za duži period ili se koriste u pripremi raznih jela, kao što su džemovi, kompoti, pite, salate i voćne salate.
Zdravstvene Prednosti
Kajsije su poznate po svojim brojnim zdravstvenim koristima. Osim što su bogate vitaminima i mineralima, one imaju antioksidativna svojstva koja pomažu u zaštiti ćelija od oštećenja slobodnim radikalima. Takođe se smatraju korisnim za digestivno zdravlje zbog visokog sadržaja vlakana, koji podržavaju normalnu funkciju creva.
Uzgoj i Prerada
Uzgoj kajsija zahteva umereno vlažno tlo i dobro drenirane uslove. Plodovi sazrevaju tokom leta, obično u junu ili julu, u zavisnosti od geografske lokacije. Nakon berbe, kajsije se mogu konzumirati sveže ili se mogu preraditi u razne proizvode. Sušene kajsije su popularne kao zdrav međuobrok, dok se od svežih plodova mogu praviti razni ukusni recepti.
Zaključak
Kajsije su voće sa bogatom istorijom i širokom primenom u ishrani i kulturi širom sveta. Njihova hranljiva vrednost, kulturna važnost i ukus čine ih omiljenim izborom u mnogim domaćinstvima. Sa svojim karakterističnim mirisom, slatkim ukusom i brojnim zdravstvenim prednostima, kajsije ostaju nezamenjivi deo globalne voćne ponude.